Fu (kana)
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Caràcter | ふ (hiragana) Unicode: 3075 フ (katakana) Unicode: 30D5 フ (kana d'ample meitat) Unicode: FF8C ㋫ (katakana) Unicode: 32EB ![]() |
Tipus | caràcter hiragana i caràcter Unicode ![]() |
Part de | hiragana, gojūon i kana ![]() |
Entitat HTML | ふ i ふ ![]() |
En l'escriptura japonesa,[1] els caràcters ふ (hiragana) i フ (katakana)[2] són dues mores o kanes que ocupen la 28a posició en el sistema modern d'ordenació alfabètica gojūon (五十音), entre ひ i へ; i el 32è en el poema iroha, entre け i こ.[3] En la taula de l'ordre gojūon (per columnes, i de dreta a esquerra), es troba en la sisena columna (は行, «columna HA») i la tercera fila (う段, «fila U»). En fonologia, una mora és la unitat superior al segment i inferior a la síl·laba.[4]
Tant ふ com フ provenen del kanji 不. Poden dur l'accent dakuten: ぶ, ブ; així com el handakuten: ぷ, プ. Existeix una versió hentaigana de ふ, , que prové del kanji 婦.
Romanització
[modifica]Segons els sistemes de romanització Hepburn modificat,[5] Kunrei-shiki i Nihon-shiki:
- ふ, フ es romanitzen com a «fu».
- ぶ, ブ es romanitzen com a «bu».
- ぷ, プ es romanitzen com a «pu».
Escriptura
[modifica]![]() |
El caràcter ふ s'escriu amb tres o quatre traços:
|
![]() |
El caràcter フ s'escriu amb un sol traç compost per una línia horitzontal seguida d'un traç corbilini semblant a un arc de circumferència de 90° traçat en el sentit de les agulles del rellotge. |
Altres escriptures
[modifica]ふ / フ en braille japonès[6] | |||||
---|---|---|---|---|---|
は / ハ ha |
ば / バ ba |
ぱ / パ pa |
はあ / ハー hā |
ばあ / バー bā |
ぱあ / パー pā |
![]() |
![]() ![]() |
![]() ![]() |
![]() ![]() |
![]() ![]() ![]() |
![]() ![]() ![]() |
Altres kanes en braille basades en ふ / フ | |||||
ひゅ / ヒゅ hyu |
びゅ / ビュ byu |
ぴゅ / ピュ pyu |
ひゅう / ヒュー hyū |
びゅう / ビュー byū |
ぴゅう / ピュー pyū |
![]() ![]() |
![]() ![]() |
![]() ![]() |
![]() ![]() ![]() |
![]() ![]() ![]() |
![]() ![]() ![]() |
- Alfabet fonètic: 「富士山のフ」 (la «fu de Fuji-san», el mont Fuji)
- Codi Morse: --・・[7]
Referències
[modifica]- ↑ «escriptura japonesa». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ Bernabé, Marc. Japonès en vinyetes. Norma editorail, maig del 2005, p. 17-19 i 26-28. ISBN 84-9814-162-1.
- ↑ Gilhooly, Helen. Beginner's Japanese Script (en anglès). Teach Yourself, 2003. ISBN 978-0-340-86024-3.
- ↑ «mora». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ «Romanization of Japanese Kana – Modified Hepburn System» (pdf) (en anglès) p. 2. Government Digital Service (GDS) – The National Archives (Regne Unit), octubre 2016.
- ↑ «Japanese Braille» (en anglès). Accessible Japan, 12-10-2015. [Consulta: 4 febrer 2024].
- ↑ Ohta, Satoru. «The Earliest Japanese Telecommunication Technology» (en anglès). IEEE Conference Publication. Institute of Electrical and Electronics Engineers (IEEE), agost 2017. DOI: 10.1109/histelcon.2017.8535723. [Consulta: 4 febrer 2024].
Bibliografia
[modifica]- López i Vidal, Lluc López i. L'escriptura japonesa. Editorial UOC, 2008. ISBN 978-84-9788-772-4.
- Nolla i Cabellos, Albert. L'escriptura en kanji (pdf). Barcelona: Universitat Oberta de Catalunya, p. 40.