Nu (kana)
Aparença
(S'ha redirigit des de: ぬ)
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Caràcter | ぬ (hiragana) Unicode: 306C ヌ (katakana) Unicode: 30CC ヌ (kana d'ample meitat) Unicode: FF87 ㋦ (katakana, caracter encerclat) Unicode: 32E6 ![]() |
Tipus | caràcter hiragana i caràcter Unicode ![]() |
Part de | hiragana, gojūon i kana ![]() |
Entitat HTML | ぬ, ぬ i ぬ ![]() |
En l'escriptura japonesa,[1] els caràcters ぬ (hiragana) i ヌ (katakana)[2] són dues mores o kanes que ocupen la 23a posició en el sistema modern d'ordenació alfabètica gojūon (五十音), entre に i ね; i el desè en el poema iroha, entre り i る.[3] En la taula que segueix l'ordre gojūon (per columnes, i de dreta a esquerra), es troba a la cinquena columna (な行, «columna NA») i la tercera fila (う段, «fila U»). En fonologia, una mora és la unitat superior al segment i inferior a la síl·laba.[4]
Tant ぬ com ヌ provenen del kanji 奴.
Romanització
[modifica]Segons els sistemes de romanització Hepburn modificat,[5] Kunrei-shiki i Nihon-shiki, ぬ, ヌ es romanitzen com a «nu».
Escriptura
[modifica]![]() |
El caràcter ぬ s'escriu amb tres traços:
|
![]() |
El carècter ヌ s'escriu amb dos traços: |
Altres representacions
[modifica]ぬ / ヌ en braille japonès[6] | |||
---|---|---|---|
ぬ / ヌ nu |
ぬう / ヌー nū |
Altres kanes en braille basades en ぬ | |
にゅ / ニュ nyu |
にゅう / ニュー nyū | ||
![]() |
![]() ![]() |
![]() ![]() |
![]() ![]() ![]() |
- Alfabet fonètic: 「沼津のヌ」 ("el nu de Numazu")
- Codi Morse: ・・・・[7]
Referències
[modifica]- ↑ «escriptura japonesa». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ Bernabé, Marc. Japonès en vinyetes. Norma editorail, maig del 2005, p. 17-19 i 26-28. ISBN 84-9814-162-1.
- ↑ Gilhooly, Helen. Beginner's Japanese Script (en anglès). Teach Yourself, 2003. ISBN 978-0-340-86024-3.
- ↑ «mora». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ «Romanization of Japanese Kana – Modified Hepburn System» (pdf) (en anglès) p. 2. Government Digital Service (GDS) – The National Archives (Regne Unit), octubre 2016.
- ↑ «Japanese Braille» (en anglès). Accessible Japan, 12-10-2015. [Consulta: 4 febrer 2024].
- ↑ Ohta, Satoru. «The Earliest Japanese Telecommunication Technology» (en anglès). IEEE Conference Publication. Institute of Electrical and Electronics Engineers (IEEE), agost 2017. DOI: 10.1109/histelcon.2017.8535723. [Consulta: 4 febrer 2024].