Michal Severa
Charles University in Prague, Department of History, Graduate Student
- Department of the Archives Administration and Records Management, the Ministry of the Interior, Pragueedit
Research Interests:
Příspěvek analyzuje konvolut písemností uložených ve Státním oblastním archivu v Zámrsku, který podrobně dokumentuje hraniční spor na hranici panství Choltice a Heřmanův Městec v letech 1655–1660. Stručně je popsáno historické pozadí... more
Příspěvek analyzuje konvolut písemností uložených ve Státním oblastním archivu v Zámrsku, který podrobně dokumentuje hraniční spor na hranici panství Choltice a Heřmanův Městec v letech 1655–1660. Stručně je popsáno historické pozadí sporu a poté jsou dochované písemnosti analyzovány po stránce diplomatické.
Research Interests:
Cílem konferenčního příspěvku bylo poukázat na příbuzenské vazby evangelických pastorů, později evangelických farářů, kteří do Čech a na Moravu po vydání Tolerančního patentu přicházeli především z Uher, aby spolu se založenými sbory... more
Cílem konferenčního příspěvku bylo poukázat na příbuzenské vazby evangelických pastorů, později evangelických farářů, kteří do Čech a na Moravu po vydání Tolerančního patentu přicházeli především z Uher, aby spolu se založenými sbory budovali evangelickou církev helvetského a luterského ritu. Výjimečně s panovníkovým povolením mohli na území monarchie působit pastoři z Pruska. Pastoři narození v Čechách přicházejí na scénu až v druhé generaci, kdy aktivní evangelíci vysílají na studia do Uher své syny, aby se pak vrátili a sloužili českým a moravský sborům nebo se stali kantory. Konstituováním tolerančních sborů a tím vznik po-zic pastorů, které obsazovaly vzdělané osoby, se na našem území objevuje nová společenská a intelektuální elita, která zapadá do osvícenského prostředí své doby. Evangelické rodiny, které na našem území žily již před tolerancí, a rodiny nově příchozích pastorů, uzavíraly často mezi sebou sňatky a mnohé rodiny si mezi sebou předávaly tradici povolání, pastorské a kaza-telské služby. Některé rodiny tím pádem ještě dnes zachovávají kontinuitu od doby toleranční. Na níže uvedených příkladech třech rodin, z kterých dvě byly blízce spřízněné, zatímco ta zbývající s ostatními evangelickými rody, jsme pomocí genealogické metody sestavili po-sloupnosti a příbuzenské vazby mezi jednotlivými pastory, čímž jsme se snažili dokázat, že otázka víry a služby Bohu a člověku ve vykonávání kazatelské a pastorační činnosti byla velmi silná. Součástí textu jsou i zjednodušené rodové rozrody a jednotlivá schémata rodových větví. Data byla vyhledávána především v matrikách a dalších pomůckách, které jsou uvedeny v poznámkovém aparátu. Genealogická schémata obsahují pouze osoby pastorů, popřípadě jejich manželky, které byly dcerami jiných pastorů (modrá pole), zakladatele rodů (zelená pole) či jiná osoby (šedé a oranžové pole). Data obsažená v textu a ve schématech obsahují pouze in-formace, které byly shromážděny za účelem konference a mohou sloužit jako východisko pro další bádání, která můžeme v nejbližší době očekávat.
Research Interests:
Research Interests:
Research Interests:
Research Interests:
Research Interests:
This study sets out to carry out and present an overview of significant sigillographic collections in the Czech Republic that have not hitherto been summarised to this extent. Beginning with a historical introduction, it focuses on the... more
This study sets out to carry out and present an overview of significant sigillographic collections in
the Czech Republic that have not hitherto been summarised to this extent. Beginning with a historical
introduction, it focuses on the creation of the first sigillographic collections. Attention is mainly
devoted to collections that arose exclusively thanks to collecting activities, not due to the archiving
of written materials, which seals are often part of.
The largest and most important sigillographic collections are to be found in museums and archives
in Prague, Brno and Opava, and most attention is devoted to these. Alongside collections of seals,
the authors have focussed on collections of seal matrices and collections of seal impressions, which
in many cases have been highly sought-after by collectors. The authors also explore the most important
private collections, most notably that of Libor Kratochvíl, which includes over 1,500 examples
of seals, blind embossing and seal impressions. In view of the large number of collections in
Czech institutions of memory, the writers have carried out a detailed examination of regional collections
in the Liberec and East Bohemia regions, which are less extensive but nevertheless contain
unique pieces.
The authors have also explored the restoration and conservation of sigillographic materials, describing
current practice in the preservation of seals, seal matrixes and impressions. In this connection
they also consider approaches to the storing of collections.
Exhibitions, which can serve to present sigillographic materials, have been organised in our country
since the 19th century. At the present time, digitisation is being increasingly used in Czech archiving
and this also impacts sigillographic collections in museums and archives. The advantages
of this are accessibility and, above all, the preservation of materials. The authors focus on the use of
web applications that make sigillographic materials accessible and explore the best approach to such
presentation.
The authors attempt to provide an overview of the potential and quality of the catalogues and editions
of sigillographic collections being created by institutions of memory. They also look at ways
to perfect them and further perspectives with regard to delivering satisfaction to those interested in
Czech sigillographic collections’ gems.
the Czech Republic that have not hitherto been summarised to this extent. Beginning with a historical
introduction, it focuses on the creation of the first sigillographic collections. Attention is mainly
devoted to collections that arose exclusively thanks to collecting activities, not due to the archiving
of written materials, which seals are often part of.
The largest and most important sigillographic collections are to be found in museums and archives
in Prague, Brno and Opava, and most attention is devoted to these. Alongside collections of seals,
the authors have focussed on collections of seal matrices and collections of seal impressions, which
in many cases have been highly sought-after by collectors. The authors also explore the most important
private collections, most notably that of Libor Kratochvíl, which includes over 1,500 examples
of seals, blind embossing and seal impressions. In view of the large number of collections in
Czech institutions of memory, the writers have carried out a detailed examination of regional collections
in the Liberec and East Bohemia regions, which are less extensive but nevertheless contain
unique pieces.
The authors have also explored the restoration and conservation of sigillographic materials, describing
current practice in the preservation of seals, seal matrixes and impressions. In this connection
they also consider approaches to the storing of collections.
Exhibitions, which can serve to present sigillographic materials, have been organised in our country
since the 19th century. At the present time, digitisation is being increasingly used in Czech archiving
and this also impacts sigillographic collections in museums and archives. The advantages
of this are accessibility and, above all, the preservation of materials. The authors focus on the use of
web applications that make sigillographic materials accessible and explore the best approach to such
presentation.
The authors attempt to provide an overview of the potential and quality of the catalogues and editions
of sigillographic collections being created by institutions of memory. They also look at ways
to perfect them and further perspectives with regard to delivering satisfaction to those interested in
Czech sigillographic collections’ gems.
Research Interests:
Der Ausstellungskatalog mit dem Titel „Trans fines nostros. Zeugnis der Schriften der Polonica, Hungarica und Slovacica aus den Archivbeständen des Staatlichen Gebietsarchivs in Zámrsk“1 präsentiert ausgewählte Archivalien, die im Rahmen... more
Der Ausstellungskatalog mit dem Titel „Trans fines nostros. Zeugnis der Schriften der Polonica, Hungarica und Slovacica aus den Archivbeständen des Staatlichen Gebietsarchivs in Zámrsk“1 präsentiert ausgewählte Archivalien, die im Rahmen des Internationalen Tages der Archive am 9. Juni 2018 im Staatlichen Gebietsarchiv in Zámrsk ausgestellt wurden. Die Ausstellungsmacher knüpften ganz frei an die Panelausstellung mit dem Titel „Od Vyšehradu do Vyšehradu“ [Von Visegrád nach Visegrád] an. Die Panelausstellung wurde von den Archivverbänden Tschechiens, Polens, Ungarns und der Slowakei (den Ländern der sog. Visegrád-Gruppe) zusammengestellt und veranschaulicht durch die Archivalien die enge Zusammenarbeit und die gemeinsame Geschichte der genannten Länder vom Mittelalter bis zur Gegenwart. Jene Panelausstellung wurde von der Česká archivní společnost [dem Verband Tschechischer Archivare] ausgeliehen und die Ausstellungsmacher (Michal Severa, Michael Skopal und Martin Paukrt) der Parallelausstellung der Originale der Polonica, Hungarica und Slovacica aus den Sammlungen und Beständen des Staatlichen Gebietsarchivs in Zámrsk wurden bei der Ausstellungsgestaltung von den Themenkreisen der Panelausstellung „Od Vyšehradu do Vyšehradu“ inspiriert. Die Originale konnten sich die Interessenten jedoch nur an einem Tag ansehen - am 9. Juni 2018. Wegen der kurzen Ausstellungsdauer und des bedeutenden Aussagewertes der Archivalien haben sich die Autoren entschieden, diesen Ausstellungskatalog zu veröffentlichen, in dem jeder Themenkreis durch einen Einleitungstext ergänzt wurde. Der erste Themenkreis, „Herrscher“, präsentiert die Urkunden dreier Herrscher (der ungarischen Königin Elisabeth von Luxemburg, des Königs von Polen Kasimir IV. Andreas und seines Sohnes, der ungarische und böhmische König, Vladislav II.), wobei der Schwerpunkt auf den persönlichen und dynastischen Unionen liegt. Die Türkenkriege stellten für alle Länder der Visegrád-Gruppe eine Dauergefahr dar. Die Ausstellungsmacher haben diese Gefahr durch königliche Patente sowie die chiffrierten Kriegskorrespondenzen im Themenkreis „Türkenkriege“ illustriert. Das Überschreiten der Landesgrenze (legal und auch illegal) wird durch den Themenkreis „Grenzbewegungen“ beschrieben, der sich nicht nur der Nordgrenze Böhmens widmet, sondern auch der Ankunft der ungarischen Pastoren nach 1781 nach Böhmen. Der Themenkreis „Grenzbewegung“ ergänzt frei den Themenkreis „Grenzen“, der auch den Grenzhandel erfasst. Dem migrierten Adel, der in mehreren Ländern tätig war, wird der Themenkreis „Aktivität des Adels“ gewidmet. Der letzte Themenkreis „Staatsrechtlichkeit“ endet symbolisch mit dem jüngsten Dokument, und zwar mit dem Druck der sog. Martiner Deklaration vom Oktober 1918, mit der die Slowaken dem gemeinsamen Staat (Tschechoslowakei) beitraten. Die Auswahl an Polonica, Hungarica und Slovacika ergänzt die alten Karten von Schlesien, Polen und Ungarn.