Örményország uralkodóinak listája
Örményország, ókori nevén Armenia azután jött létre, miután III. Antiokhosz szeleukida uralkodó döntő vereséget szenvedett a rómaiaktól i. e. 189-ben. Legnagyobb kiterjedését Nagy Tigranész uralkodása idején érte el. I. e. 69-től többnyire Rómától függött, i. e. 20-ban véglegesen római kliensállam lett. Fontos ütközőállam volt a Római Birodalom és a Párthus Birodalom, majd a Szászánida Birodalom között, hol az egyik, hol a másik függésében. I. sz. 114–117 között rövid ideig római provincia, 428-ban pedig a Szászánida Birodalom része lett. A 7. század közepén az arabok foglalták el, csak a 9. század elejétől lett újra független állam. 885-től ismét önálló királyság. 1045-ben a bizánciak foglalták el, majd a manzikerti csata (1071) után a Szeldzsuk Birodalomhoz csatolták. Ettől kezdve jórészt szeldzsuktörök uralom alatt állt.
Legendás uralkodók (Kr. e. 570 – Kr. e. 5. század)
[szerkesztés]Orontida | (I.) Orontész | Երվանդ Ա | ||
Orontida | (I.) Nagy Tigranész | Տիգրան Ա | ||
Orontida | Vahagn | Վահագն | ||
Orontida | I. Hidarnész | Հիդարնես Ա | ||
Orontida | II. Hidarnész | Հիդարնես Բ | ||
Orontida | III. Hidarnész | Հիդարնես Գ | ||
Orontida | Ardasir | Արտաշիր |
Orontida | I. Orontész | Երուանդ Ա | Király vagy satrapa? | |
Akhaimenida-ház | Dareiosz Kodomannosz | Դարեհ | Később III. Dárajavaus néven Perzsia nagykirálya. |
Orontida-dinasztia (Kr. e. 336 – Kr. e. 189)
[szerkesztés]Orontida | II. Orontész | Երուանդ Բ | I. Orontész fia. | |
Orontida | Mithranész | Միհրան | II. Orontész fia. | |
? | Perdikkasz | |||
? | Neoptolemosz | |||
? | Eumenész | |||
Orontida | Mithranész (2x) | Միհրան | ||
Orontida | III. Orontész | Երուանդ Գ | Mithranész fia. | |
Orontida | Szamész | Շամուշ | III. Orontész fia. | |
Orontida | Arszamész | Արշամ | Szamész fia. | |
Orontida | Xerxész | Շավարշ | Arszamész fia. | |
Orontida | Abdisszarész | Xerxész fia. | ||
Orontida | III. Orontész | Երվանդ Դ | Arszamész fia. |
A független ókori Örményország és Sophene uralkodói
[szerkesztés]Örményország, ókori nevén Armenia Magna azután jött létre, miután III. Antiokhosz szeleukida uralkodó döntő vereséget szenvedett a rómaiaktól Kr. e. 189-ben. Legnagyobb kiterjedését Nagy Tigranész uralkodása idején érte el. Kr. e. 69-től többnyire Rómától függött, Kr. e. 20-ban véglegesen római kliensállam lett.
Artaxida | I. Artaxiász | Արտաշես Ա | ||
Artaxida | I. Artavazdész | Արտավազդ Առաջին | I. Artaxiász fia. | |
Artaxida | II. Artavazdész | Արտաշես | ||
Artaxida | I. Tigranész | Տիգրան Առաջին | ||
Artaxida | II. Nagy Tigranész | Տիգրան Մեծ | I. Tigranész fia. | |
Artaxida | III. Artavazdész | Արտավազդ Բ | II. Tigranész fia. | |
Julius | Alexandrosz Héliosz | - | Marcus Antonius és VII. Kleopátra fia volt. | |
Artaxida | II. Artaxiász | Արտաշես Երկրորդ | III. Artavaszdész fiai. | |
Artaxida | III. Tigranész | Տիգրան Գ | ||
Artaxida | IV. Artavazdész | Արտավազդ Գ | III. Artavaszdész fia. | |
Artaxida | IV. Tigranész (Erato) | Տիգրան Դ | III. Tigranész fia. |
Szóphéné királyai (Kr. e. 220 – Kr. e. 90)
[szerkesztés]Xerxész | Kr. e. 220 – Kr. e. 211 | |
Zariadrész | Kr. e. 211 – Kr. e. 180 után | Zareh, Zariachis |
Mithrobuzanes | Kr. e. 170 körül | |
Ismeretlen uralkodók | Kr. e. 2. század | |
Artanész | ? – Kr. e. 90 | |
Tigranész | i. e. 66 – Kr. e. 63 | II. Tigranész fia |
A szomszédos birodalmaktól való függőség kora
[szerkesztés]Ezután hosszú időre megszűnt a független örmény államiság. Az országot 395-ig Róma és a Pártus Birodalom, aztán Bizánc uralta a kijelölt helyi királyok vagy kormányzók segítségével. A perzsák megerősödésével hosszú háborúk indultak Bizánc és Perzsia között a kaukázusi országért.
Vegyesházbeli királyok (Kr. e. 1 – Kr. u. 54)
[szerkesztés]? | II. Ariobarzanész (*Kr. 40 k.) | - | I. Artavazdész média-atropénéi király fia. Római protektorátus. | |
? | V. Artavazdész (2x) | - | II. Ariobarzanész fia. | |
Heródiánus | V. Tigranész Heródes | Տիգրան Ե | I. Heródes zsidó király és Kappadókia Arkhaleosz unokája. | |
Arszakidák | I. Vononész | - | Párthus király. Római protektorátus. | |
Pontoszi | III. Artaxiász Zénón (*Kr. e. 13) | Արտաշես Երրորդ | Kappadókia Arkhaleosz mostohafia. Római protektorátus. | |
Arszakidák | I. Arszakész | Արշակ Ա | III. Artabanosz párthus király fia. Pártus protektorátus. | |
Arszakidák | Orodész | - | III. Artabanosz párthus király fia. | |
Nimrodid | Mithridatész | - | I. Pharaszmanész grúz király fivére. Római protektorátus. | |
Orodész (nem volt király) | - | Pártus protektorátus. | ||
Nimrodid | Mithridatész (2x) | - | Pártus protektorátus. | |
Nimrodid | Rhadamisztész | Հրադամիզդ | I. Pharaszmanész grúz király fia. Római protektorátus. | |
Arszakidák | I. Tiridatész | Տրդատ Ա | II. Vonoszész pártus király fia. Római protektorátus. | |
Nimrodid | Rhadamisztész (2x) | Հրադամիզդ | Római protektorátus. |
Arszakidák | I. Tiridatész (2x) | Տրդատ Ա | Másodszor. | |
Heródiánus | VI. Tigranész | Տիգրան Զ | I. Heródes zsidó király dédunokája. Római protektorátus. | |
Arszakidák | I. Tiridatész (3x) | ld. fent | Pártus protektorátus 62–63; Római protektorátus 63–72. | |
Arszakidák | I. Szanatrukész | Սանա տ րուկ | II. Pakórosz párthus király fia. | |
Arszakidák | Axidarész | - | I. Szanatrukész fivére. Római protektorátus. | |
Arszakidák | Parthamaszirisz | Պարթամասիր | I. Szanatrukész fivére. Pártus protektorátus. | |
Arszakidák | I. Vologaészész | Վաղարշ Ա | I. Szanatrukész fia. Római protektorátus. | |
? | Aureliosz Pakorosz | - | ||
Szíriai | Szoaimosz | Սոհեմոս | ||
? | Pakorosz (2x) | - | ||
Szíriai | Szoaimosz (2x) | - | ||
Szíriai | II. Szanatrukész | - | Szoaimosz fia. Római protektorátus. | |
Arszakidák | II. Vologaészész | Վաղարշ Բ | V. Vologaészész pártus király. | |
Arszakidák | I. Khoszroész | Խոսրով Ա | II. Vologaészész fia. | |
Arszakidák | II. Tiridatész | Տրդատ Բ | I. Khoszroész fia. | |
Szászánidák | VI. Artavaszdész | Արտավազդ Ե | I. Hurmuz szászánida király. | |
Szászánidák | Narszész | - | I. Narsak szászánida király. | |
Arszakidák | II. Khoszroész | Խոսրով Ա | II. Tiridatész fia. | |
Arszakidák | III. Tiridatész | Տրդատ Գ | II. Khoszroész fivére. | |
Arszakidák | IV. Nagy Tiridatész (*250 k.) | Տրդատ Դ | II. Khoszroész fia. Római protektorátus. 301-től (a világon elsőként) államvallás a kereszténység. | |
Arszakidák | III. Kis Khoszroész | Խոսրով Բ | IV. Tiridatész fia. | |
Arszakidák | VII. Tigranész | Տիրան | III. Khoszroész fia. | |
Arszakidák | II. Arszakész | Արշակ Բ | VII. Tigranész fia. | |
? | Külax kormányzó | - | ||
? | Artaban (Karen) kormányzó | - | ||
? | Vahan Mamikonian kormányzó | - | ||
? | Merujan Ardzruni kormányzó | - | ||
Arszakidák | Pap (*353) | Պապ | II. Arszakész fia. | |
Arszakidák | Varazdat | Վարազդատ | VII. Tigranész unokája. | |
? | Zarmandukht királynő | - | Pap özvegye. | |
? | Manuel Mamikonjan | - | Ideiglenes kormány. | |
Arszakidák | III. Arszakész | Արշակ Գ | Pap és Zarmandukht királynő fia. Elvette Vardandukhtot, Enmmanuel Mamikonian lányát. | |
? | Valarcsak (társuralkodó) | - | Pap és Zarmandukht fia. Elvette Szahak Bagratuni egyik lányát. | |
Arszakidák | IV. Khoszroész | Խոսրով Դ | Varazdat fia. | |
? | Zik | - | ||
Arszakidák | Vram Sepuh | Վռամշապուհ | IV. Khoszroész fivére. | |
Arszakidák | IV. Khoszroész (2x) | ld. fent | Másodszor a trónon. | |
Szászánidák | Sápúr | - | I. Jazdagird szászánida király fia. | |
? | Narszész Dzsidzsrakacsi | - | Ideiglenes kormány. | |
Arszakidák | IV. Artaxiász (*406) | Արտաշես Դ | Vram Shepuh fia. Az utolsó ókori örmény király. |
Marzpanate korszak (428–646)
[szerkesztés]Örményország 428-ban a Szászánida Birodalom része lett helytartókkal.
Örményország hercegei (646–806)
[szerkesztés]Thedoros Rechtuni | ||
I. Szempad Bagratuni | ||
Theodoros Rechtuni | Másodszor a trónon | |
Mushegh Mamikonian | ||
Maurianos | ||
Theodoros Rechtuni | Harmadszor a trónon | |
Maurianos | Másodszor a trónon | |
Theodoros Rechtouni | Negyedszer a trónon | |
Hamazasp Mamikonian | ||
Grigor Mamikonian | ||
Asot Bagratuni | ||
Nerszeh Kamsarakan | ||
II. Szempad Bagratuni | Varaztirots Bagratuni fia. Muszlim protektorátus. | |
Abd Allh Ibn Hatim al-Bahili | ||
II. Szempad Bagratuni | Másodszor a trónon | |
III. Vak Asot Bagrauti | ||
Grigor Mamikonian | ||
III. Vak Asot Bagrauti | Másodszor a trónon | |
Grigor Mamakonian | Másodszor a trónon | |
Mushegh Mamikonian | Grigor bátyja | |
Sahak Bagratuni, Taron lordja | ||
Szempad Bagratuni | ||
Tatjat Antzevari | ||
A középkori független örmény államok uralkodói
[szerkesztés]Az első középkori királyság (862–1045)
[szerkesztés]Az ország csak a 9. század elejétől lett újra független állam. 884-től ismét királyság.
Bagratuniak | I. Nagy Asot (*820 k.) | hcg.: 862, kir.: 884, †890 | Աշոտ Մեծ | |
Bagratuniak | I. Mártir Szempad (*850 k.) | kir.: 890, †913 | Սմբատ Ա. | I. Asot fia. |
Bagratuniak | II. Vas Asot | kir.: 914, †928 | Աշոտ Բ Երկաթ | I. Szempad fiai. |
Bagratuniak | I. Abbasz | kir.: 928, †952 | Աբաս Ա. | |
Bagratuniak | III. Irgalmas Asot | kir.: 952, †977 | Աշոտ Գ. Ողորմած | Abbász fia. |
Bagratuniak | II. Hódító Szempad | kir.: 977, †989 | Սմբատ Ա | III. Asot fiai. |
Bagratuniak | I. Gagik | kir.: 989, †1020 | Գագիկ Ա | |
Bagratuniak | III. Szempad | kir.: 1020, †1041 | Հովհաննես–Սմբատ | I. Gagik fiai. |
Bagratuniak | IV. Vitéz Asot | kir.: 1021, †1039 | Աշոտ Դ | |
Bagratuniak | II. Gagik (*1026) | kir.: 1042–1045, †1076. március 2. | Գագիկ Բ | IV. Asot fia. |
A kettészakadt ország
[szerkesztés]1045-ben Örményországot a bizánciak foglalták el, majd a manzikerti csata (1071) után az ország területe a Szeldzsuk Birodalom része lett. Végül a helyiek fellázadtak és függetlenségi háborúba kezdtek. 1080-1198 között Nagy-Örményország egy részét "a Hegyek urai" ellenőrizték. Az örmények egy része ugyanakkor kivándorolt Kilikiába, és ott Kis-Örményország néven 1198–1375 között önálló államot alkottak.
A Hegyek Urai (1080–1199)
[szerkesztés]I. Rupen[1] * 1025 körül † 1095 |
III. Asot dédunokája. | |||
![]() |
I. Konstantin * 1055 körül † 1102. január 24. |
I. Rupen fia. | ||
![]() |
I. Torosz † 1129. február 17. |
I. Konstantin fia. | ||
![]() |
II. Konstantin † 1129 |
I. Torosz fia. | ||
![]() |
I. Leó † 1140. február 14. |
I. Konstantin fia. | ||
![]() |
II. Nagy Torosz † 1169. február 6. |
I. Leó fia. | ||
![]() |
II. Rupen * 1165 körül † 1170 |
II. Thorosz fia. | ||
![]() |
Mleh † 1175. május 15. |
I. Leó fia. | ||
![]() |
III. Rupen * 1145 † 1187. május 6. |
I. Leó apai unokája. | ||
![]() |
II. Leó * 1150 † 1219. május 2. |
III. Rupen öccse. I. Leó néven örmény királlyá koronázzák a Mainzi érsek jelenlétében 1199-ben, Sziszben (ma Kozan, Törökország). |
Kis-Örményország Kilikiában
[szerkesztés]A második középkori királyság uralkodói (1199–1464)
[szerkesztés]![]() |
I. Leó * 1150 † 1219. május 2. |
II. Leó néven a Hegyek ura. | ||
![]() |
I. Rupen Rajmund * 1199 † 1222 |
Ifjabb király, koronázása: 1211. augusztus 15.. Antiochia fejedelme (1216–1219). III. Rupen unokája. | ||
![]() |
I. Izabella * 1212/3 † 1252. január 23. |
I. Leó kisebbik leánya. | ||
![]() |
Antiochiai Fülöp * 1203 † 1225 |
Poitiers-(Antiochiai)-ház, I. Izabella első férje. | ||
I. Hetum * 1213 † 1270. október 28. |
A Szaven-Pahlavuni-dinasztia hetumida ága, I. Izabella második férje, lemondott. | |||
![]() |
II. Leó * 1236 † 1289. február 6. |
I. Izabella és I. Hetum fia. | ||
II. Hetum * 1266 † 1307. november 7. |
II. Leó fia. | |||
![]() |
I. Torosz * 1271 októbere † 1298. július 23. |
II. Leó fia. | ||
II. Hetum (másodszor) |
Társkirályként. | |||
![]() |
IV. Szempad * 1277 † 1308 (?) |
II. Leó fia. Trónkövetelő. | ||
![]() |
I. Konstantin * 1278 † 1310 k. |
II. Leó fia. | ||
II. Hetum (harmadszor) |
||||
![]() |
III. Leó * 1287 † 1307. november 7. |
I. Torosz fia. | ||
![]() |
I. Osin * 1282 † 1320. július 20. |
II. Leó fia. | ||
![]() |
Korikoszi Osin † 1329. január 26. |
Korikosz ura, I. Hetum unokaöccse, IV. Leó apósa, csak régens. | ||
![]() |
IV. Leó * 1309 † 1341. augusztus 28. |
I. Osin fia. | ||
![]() |
II. Konstantin * 1297 † 1344. november 17. |
A Lusignan-dinasztia örmény ága, II. Leó anyai unokája. | ||
![]() |
III. Konstantin * 1313. április 17. † 1362. december 21. |
A Szaven-Pahlavuni-dinasztia neghiri ága, IV. Leó unokatestvére. | ||
![]() |
IV. Konstantin * 1324 † 1373 márciusa |
A Szaven-Pahlavuni-dinasztia neghiri ága, III. Kontantin unokaöccse. | ||
![]() |
I. Péter * 1328. október 9. † 1369. január 17. |
A Lusignan-dinasztia ciprusi ága, II. Konstantin unokatestvére, Ciprus, Jeruzsálem és Örményország királya. Örmény királlyá koronázása előtt meggyilkolták. | ||
![]() |
V. Leó * 1342 † 1393. november 29. |
A Lusignan-dinasztia örmény ága, II. Konstantin unokaöccse, Párizsban halt meg. |
Trónkövetelők 1393 után
[szerkesztés]![]() |
Asot * 1340/1350 † 1387 után |
Trónkövetelő, Osin régens anyai unokája. | ||
![]() |
I. Jakab * 1334 † 1398. szeptember 9. |
A Lusignan-dinasztia ciprusi ága, I. Izabella és I. Hethum hatodik leszármazottja, Örményország és Jeruzsálem címzetes királya, Ciprus királya. | ||
![]() |
I. Janus * 1375 † 1432. június 29. |
I. Jakab fia, Örményország és Jeruzsálem címzetes királya, Ciprus királya. | ||
![]() |
II. János * 1418. május 16. † 1458. július 28. |
I. Janus fia, Örményország és Jeruzsálem címzetes királya, Ciprus királya. | ||
![]() |
I. Sarolta * 1442 decembere † 1487. július 16. |
II. János leánya, Örményország és Jeruzsálem címzetes királya, Ciprus királya. |
Örményország 1375-ben a főváros, Szisz (ma Kozan, Törökország) egyiptomi mameluk elfoglalásával megszűnt létezni. 1448-ig az egykori királyság egy tengerparti erőssége még ciprusi kézen maradt, és a ciprusi királyok mint a Lusignan-ház tagjai 1393-tól, az utolsó örmény király halálától viselték az Örményország királya címet, mely végül a öröklés útján a Savoyai-házra szállt.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Az örmény nyelvben két fő nyelvjárás van, keleti és nyugati, és ez különösen a zöngés/zöngétlen hangpárokban például p/b, g/k stb. nyilvánul meg, mint például a Rupen/Ruben, Bagratuni/Pakratuni alakoknál, ahol az első, a keleti változat az általánosan elfogadottabb.
Irodalom
[szerkesztés]- Matz, Klaus-Jürgen: Ki mikor uralkodott? kormányzott? Budapest, Springer, 1994
- Rüdt-Collenberg, W. H.: The Rupenides, Hethumides and Lusignans: The Structure of the Armeno-Cilician Dynasties, Parizs, Klincksieck, 1963
További információk
[szerkesztés]- Foundation for Medieval Genealogy/Armenia Kings Genealogy – 2011. április 24.