Atovakoni
![]() | |
![]() | |
Atovakoni
| |
Systemaattinen (IUPAC) nimi | |
3-[4-(4-kloorifenyyli)sykloheksyyli]-4-hydroksinaftaleeni-1,2-dioni | |
Tunnisteet | |
CAS-numero | |
ATC-koodi | P01 |
PubChem CID | |
DrugBank | |
Kemialliset tiedot | |
Kaava | C22H19ClO3 |
Moolimassa | 366,822 |
SMILES | Etsi tietokannasta: | ,
Fysikaaliset tiedot | |
Sulamispiste | 216–219 °C [1] |
Farmakokineettiset tiedot | |
Hyötyosuus | ? |
Proteiinisitoutuminen | > 99,9 %[2] |
Metabolia | Hepaattinen |
Puoliintumisaika | 77 h[3] |
Ekskreetio | Ulosteiden mukana |
Terapeuttiset näkökohdat | |
Raskauskategoria |
? |
Reseptiluokitus |
|
Antotapa | Oraalinen |
Atovakoni (C22H19ClO3) on naftokinonijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä malarian ja keuhkokuumeen hoitoon ja estolääkityksenä.
Ominaisuudet ja käyttö
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Atovakoni estää dihydro-orotaattidehydrogenaasientsyymin toimintaa mikrobeissa ja tämän seurauksena solujen ATP:n biosynteesi lakkaa ja energiavarastot ehtyvät. Atovakoni on tehokas keuhkokuumetta aiheuttavaa sientä Pneumocystis jirovecii vastaan ja lisäksi se tehoaa malariaa aiheuttaviin Falciparum-suvun alkueläimiin ja toksoplasmoosia aiehuttavaan Toxoplasma gondii-alkueläimeen. Malarian estolääkityksenä atovakonia otetaan yhdessä proguaniilin kanssa resistenttiyden muodostumisen ehkäisemiseksi.[2][3][4][5][6]
Haittavaikutukset
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Atovakoni on kohtalaisen hyvin siedetty lääkeaine. Haittavaikutuksina voi ilmetä päänsärkyä, ihottumaa ja vatsaoireita kuten vatsakipua ja ripulointia. Lisäksi neutropenia ja anemia ovat mahdollisia sivuvaikutuksia.[2][5][6]
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ Susan Budavari (päätoim.): Merck Index, s. 147. 12th Edition. Merck & Co., 1996. ISBN 0911910-12-3. (englanniksi)
- ↑ a b c John E. Bennett, Raphael Dolin, Martin J. Blaser: Mandell, Douglas, and Bennett's Principles and Practice of Infectious Diseases, s. 506. Elsevier, 2014. ISBN 9781455748013. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 15.3.2018). (englanniksi)
- ↑ a b Jeffrey K. Aronson: Meyler's Side Effects of Drugs, s. 746. Elsevier, 2015. ISBN 9780444537171. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 20.2.2018). (englanniksi)
- ↑ Roger G. Finch,David Greenwood,Richard J. Whitley,S. Ragnar Norrby: Antibiotic and Chemotherapy, s. 20. Elsevier, 2010. ISBN 9780702047657. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 15.3.2018). (englanniksi)
- ↑ a b Katariina Kainulainen: Malarianestolääkkeet ja niiden haittavaikutukset Fimea. Viitattu 2.11.2023.
- ↑ a b Katariina Kainulainen & Heli Siikamäki: Malarian ehkäisy Duodecim Terveyskirjasto. 11.5.2017. Viitattu 15.3.2018.