Belianes
Aparença
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
Comunitat autònoma | Catalunya | ||||
Província | província de Lleida | ||||
Àmbit funcional territorial | Ponent | ||||
Comarca | Urgell ![]() | ||||
Capital | Bellanes ![]() | ||||
Població humana | |||||
Població | 510 (2023) ![]() | ||||
Llars | 40 (1553) ![]() | ||||
Gentilici | Belianenc, belianenca ![]() | ||||
Idioma oficial | català ![]() | ||||
Geografia | |||||
Superfície | 15,7 km² ![]() | ||||
Banyat per | riu Corb ![]() | ||||
Altitud | 373 m ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Organització política | |||||
• Alcalde ![]() | José Ramón Morera Timoneda (2019–) ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 25266 ![]() | ||||
Codi INE | 25046 ![]() | ||||
Codi IDESCAT | 250463 ![]() | ||||
Lloc web | belianes.cat ![]() |
Belianes és un municipi situat a la comarca de l'Urgell. El 2019 tenia 525 habitants.[1]
Geografia
[modifica]- Llista de topònims de Belianes (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc).
Llocs d'interès
[modifica]- Ajuntament o casa de la vila: Edifici d'estil gòtic renaixentista del segle xvi. S'hi pot visitar l'ecomuseu, el museu de la roba, la biblioteca i la fonoteca.[2]
- L'Església de Sant Jaume Apòstol: Edifici gòtic amb un campanar del segle xviii, construïda sobre una església romànica la portalada de la qual encara es conserva.
- Cal Roc: Casa renaixentista.
- Molí d'oli Maurici Massot: Molí d'oli del segle xvii, restaurat el 1998.
- Plaça de l'11 de setembre: Dissenyada per Daniel Gelabert.
- Sender de la Baronia de Maldà
-
Església de sant Jaume
-
Plaça de Barcelona
-
Façana de l'ajuntament de Belianes
-
Plaça Comandant Serret de Belianes
Fires, festes, mercats i activitats
[modifica]- 23 d'abril: Sant Jordi
- 15 de maig: Festa de Sant Isidre
- Últim diumenge de maig: Marxa ecològica i per la pau
- 25 de juliol (Sant Jaume): Festa major
- Primer diumenge de desembre: Festa de l'oli de Belianes i Fira de l'oli de la Vall del Corb
- La Marxa ecològica i per la pau és una iniciativa de l'Agrupament Escolta i Guia Terra Plana de Belianes, nascuda l'any 1984, amb l'objectiu de fomentar els valors de l'ecologisme i la pau entre els joves. La Marxa se celebra l'últim cap de setmana de maig i consisteix en un seguit de xerrades i projeccions audiovisuals, la redacció d'un manifest i una bicicletada popular entre les poblacions de Belianes, Bellpuig, Vilanova de Bellpuig i Arbeca. Cada any aplega unes cinc-centes persones i amb les seves 38 edicions (2022)[3] és una de les iniciatives sorgides del teixit associatiu més consolidades de la comarca de l'Urgell. L'acte compta amb el suport de l'Oficina de Promoció de la Pau i dels Drets Humans de la Generalitat de Catalunya.[4]
Associacions i entitats
[modifica]- Associació de Veïns Eixir
- Associació de Dones Castellsalvà de Belianes
- Associació de Jubilats Sant Jaume de Belianes
- Associació per l'acompanyament en el creixement personal Cal Massot de Belianes
- Agrupament Escolta i Guia Terra Plana Arxivat 2014-01-09 a Wayback Machine.
- Cooperativa del Camp de Belianes SCCL
Demografia
[modifica]
| ||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||
1497-1553: focs; 1717-1981: població de fet; 1990- : població de dret (més info.) ![]() |
Persones
[modifica]- Felip Massot (°1945), empresari
- Pere Altarriba.[5]
Referències
[modifica]- ↑ «El municipi en xifres. Belianes». Idescat. [Consulta: 18 gener 2020].
- ↑ AADD. Museus i Centres de Patrimoni Cultural a Catalunya. Barcelona: Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, 2010, p. 37. ISBN 84-393-5437-1.
- ↑ «La XXIV Marxa Ecològica i per la Pau de Belianes aplega 450 ciclistes tot i la pluja». [Consulta: 26 maig 2008].
- ↑ Convocatòria de subvencions 2009 per a entitats sense afany de lucre per a la realització d'activitats de foment de la pau. Ordre IRP/564/2008, de 29 de desembre, publicada al DOGC núm 5296 Arxivat 2009-05-30 a Wayback Machine.
- ↑ Diccionari d'Història de Catalunya, p. 35, ed. 62, Barcelona, 1998, ISBN 84-297-3521-6