Егир
![]() | Тази статия се нуждае от подобрение. Ако желаете да помогнете на Уикипедия, използвайте опцията редактиране в горното меню над статията, за да нанесете нужните корекции. |
Егир | |
![]() | |
Характеристики | |
---|---|
Описание | бог на морските дълбини в скандинавската митология |
Родители | Форньот |
Егир в Общомедия |
Eгир (на исландски: Ægir) е великан, скандинавски бог на морските дълбини, син на Форньот. С неговата жена Ран имат девет дъщери. Дъщерите на Eгир са Хѝминглѐва, Ду̀ва, Бло̀духха̀да, Хѐвринг, Ун, Хрон, Бюлгя, Ба̀ра, Ко̀лга (на исландски: Himinglæva, Dúfa, Blóðughadda, Hefring, Unnr, Hrǫnn, Bylgja, Bára, Kólga). В съвременния исландски и деветте имена се използват за различни по сила и вид морски вълни. Според една от версиите те са едновременно майки на Хеймдал. Богинята Ран събира в мрежите си удавниците и ги кани в двореца на Егир. В представите на викингите след смъртта си хората отиват на три места – Валхала, двореца на Один – там отиват всички избрани от Валкириите паднали в бой войни; в двореца на Айгир – там отиват удавниците; и Хел (Hel), мрачното царство на смъртта, където отиват всички умрели от старост, болести или недостойно.
Фонетика на името
[редактиране | редактиране на кода]В староисландския са съществували много гласни звукове, делението е било на дълги и къси, така както е в системата на съгласните звукове и днес. Съществували са думите „ægir“ – с дълго отворено и широко „е“ /ɛː/ – и „œgir“ – с дълго закръглено „е“ /øː/. В първия случай значението е „море“, съответно наименованието на божеството на морето и така се пренася в поезията като поетичен израз за „море“, а във втория случай значението е било „воин, който всява ужас“.[1][2] След 13 век двата вокала се сливат в един, който впоследствие се дифтонгизира – „æ“ (ай); така двете думи започват да се изписват еднакво. Днес значението на ægir като „ужасяващ воин“ не се използва и е забравено, като е запазено само в наименованието на магическия символ-руна Ægishjálmur, т.е. „Шлемът на ужасяващия“. Трябва да се подчертае, че традиционният превод на Ægishjálmur като „шлем на терора“[1][2] не е коректен, в манускрипта Lbs 143 8vo, Galdrakver, 1670 г., от колекцията на епископ Ханес Финсон, съхраняван понастоящем в Националната библиотека на Исландия, се описва начинът и действието на заклинанието, използвано с руната. Магическият символ Ægishjálmur, заедно със съответстващото заклинание е бил използван за защита от „лошотията“ на хората (враговете) и своеволията и злобата на „богатите хора“ (собствените господари). В същия смисъл понятието Ægishjálmur се използва и от Халдоур Лакснес в неговите произведения (напр. „Камбаната на Исландия“).
Източници
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ а б lexicon.ff.cuni.cz
- ↑ а б norroen.info
- „Предсказането на Пророчицата“, превод Яна Чанкова & Айгир Сверисон, Изд. Роборид, София, 2013.
- „Тъй речени са на Високия словата...“, превод Яна Чанкова & Айгир Сверисон, Изд. Фенея, София, 2012.
- „Съдба не се сменя. Викингска поезия“, Подбор, превод от староисландски и коментари Михаил Минков. ИК „ХЕМУС ГРУП“, С., 2014