Primož Peterka
Primož Peterka [prímož péterka], slovenski smučarski skakalec, * 28. februar 1979, Ljubljana, Slovenija.
,Primož Peterka ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Osebni podatki | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Rojstvo | 28. februar 1979 (45 let) Ljubljana | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Višina | 182 cm | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Športna kariera | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Klub | SK Triglav Kranj | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Smuči | Elan | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Osebni rekord | 212 m (Planica, 2000) | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Olimpijske igre | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Nastopi | 9 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Medalje | 1 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Svetovna prvenstva | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Medalje | 1 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Svetovni pokal | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Kariera | 1996–2009 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Sezone | 13 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Zmage | 15 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Stopničke | 34 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Veliki kristalni globus | 2 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Pregled medalj
|
Kariera
urediPeterka je začel skakati na skakalnici, ki stoji poleg šole v zanj domačih Moravčah, doma je bil vasi v Prikrnica, ki je manj kot 1 km oddaljena od Moravč. Včlanil se je v Smučarski klub Triglav v Kranju, kjer ga je treniral Jani Grilc in kjer je pozneje obiskoval tudi srednjo ekonomsko šolo.
V svetovnem pokalu je prvič nastopil 4. januarja 1996 v Innsbrucku, kjer je nadomestil reprezentančnega kolega s preslabo formo. Že na prvi tekmi se je uvrstil na 8. mesto in sezono nadaljeval v še boljšem slogu. V poljskem središču Zakopane je prvič zmagal in podvig ponovil še v švedskem Falunu. Če bi v sezoni 1995/96 upoštevali samo rezultate od innsbruške tekme dalje, bi več točk v svetovnem pokalu osvojil le avstrijski as Andreas Goldberger. Leta 1996 je nastopil tudi na * svetovnem mladinskem prvenstvu v italijanskem Asiagu in osvojil drugo mesto za Nemcem Michaelom Uhrmannom.
Sezona 1996/97 je bila njegova najuspešnejša. Pod vodstvom reprezentančnega trenerja Jelka Grosa je zmagal na sedmih tekmah, bil najboljši v seštevku prestižne novoletne turneje štirih skakalnic in le nemški veteran Dieter Thoma mu je lahko sledil, vendar mu kljub vsemu ni uspel preprečiti zmagoslavja v skupni razvrstitvi svetovnega pokala in Peterka je osvojil veliki kristalni globus. Poleg tega je bil najboljši tudi v posebni razvrstitvi v smučarskih poletih. 9. februarja 1997 je v avstrijskem Kulmu poletel 203 m in tako postal prvi Slovenec, ki je preletel magično mejo 200 m. Vendar državnega rekorda ni držal dolgo. Na poletih v Planici je namreč predskakalec Goran Janus, ki se je odrinil z najvišjega možnega zaletišča, pristal pri 205,5 metrih. Edina Peterkina temnejša plat sicer uspešne sezone 1996/97 je bilo svetovno prvenstvo v norveškem Trondheimu, kjer ni izpolnil visokih pričakovanj.
Naslednja sezona 1997/98, je bila zanj za podobno uspešna. Tokrat je Peterka zmagal štirikrat in znova osvojil veliki kristalni globus (vse do zadnje tekme se je boril z Japoncem Kazujošijem Funakijem) in globus za najboljši seštevek v smučarskih skokih brez upoštevanja poletov. Kljub temu, da se mu je medalja izmuznila, je solidno nastopil tudi na zimskih olimpijskih igrah v japonskem Naganu, kjer je osvojil 5. mesto na veliki ter 6. mesto na srednji skakalnici.
Kot več mladih smučarskih skakalcev je tudi Peterka padel v hudo osebnostno in tekmovalno krizo, ki se je pričela po koncu sezone 1997/98 in je trajala tri leta. V tem obdobju, ko je imel nemalo težav s trenerji in smučarskimi funkcionarji, se je spoznal z dekletom Renato Bohinc, lepotno Kraljico Slovenije 1996 (poročila sta se leta 2003), preselil v Kranj in leta 2000 ponovno opozoril nase, ko je kot predskakalec na planiških poletih pristal pri 212 metrih. Tokrat je državni rekord držal 2 leti, ko je Robert Kranjec, znova v Planici, pristal pri 222,5 metrih.
Pomembna prelomnica v njegovi karieri je druga polovica leta 2001, ko se mu je rodil sin Maj. V svetovnem pokalu je znova našel pot proti svetovnemu vrhu in na zimskih olimpijskih igrah leta 2002 v ameriškem Salt Lake Cityju v ekipni tekmi skupaj z Robertom Kranjcem, Petrom Žonto in Damjanom Frasom osvojil bronasto kolajno, edino slovensko na teh igrah.
Tudi naslednja sezona, 2002/03 je bila uspešna, saj je zmagal v Kuusamu in Garmisch-Partenkirchnu. Leta 2005 je skupaj z Juretom Bogatajem, Rokom Benkovičem in Jernejem Damjanom na svetovnem skakalnem prvenstvu osvojil ekipno tretje mesto.
Po tekmi državnega prvenstva je 9. marca 2011 v starosti dvaintridesetih let napovedal svojo tekmovalno upokojitev z besedami: »Težko je bilo sprejeti odločitev o slovesu! Bojim se, kako se bom navadil na novo življenje, na življenje brez skokov. Navajen sem bil potovati po svetu.«[1] 2. julija je nastopil na poslovilni tekmi poletnega celinskega pokala pod Šmarjetno goro pred 2000 gledalci.[2]
O njem sta bila posneta dva dokumentarna filma. Vleci, Primož iz leta 1997 pripoveduje o njegovem otroštvu in začetku kariere, Peterka: leto odločitve Vlada Škafarja iz leta 2002 pa pripoveduje o prebroditvi tekmovalne krize. Leta 2007 je izšla tudi knjiga, ki govori o obdobju njegovih največjih dosežkov v svetovnem pokalu. Leta 2011 so ob koncu kariere posneli še tv dokumentarec Skoki so moje življenje Tomaža Kovšce.
Svetovni pokal
urediSezona | Discipline |
---|---|
1997 | |
Smučarski poleti mali kristalni globus | |
Turneja štirih skakalnic zlati orel | |
1998 | |
Smučarski skoki |
Zmage
urediV karieri je osvojil 15 zmag za svetovni pokal, kar ga uvršča ne le med najuspešnejše zimske športnike, temveč kar med najuspešnejše slovenske športnike nasploh:
Zasebno življenje
urediPeterka je svojo mladost preživel v vasi Prikrnica blizu Moravč. Njegov mlajši brat Uroš je bil tudi smučarski skakalec.[3] Do leta 2019 je bil poročen s nekdanjo manekenko Renato Bohinc, s katero ima tri otroke.[4]
Sklici
uredi- ↑ »Video: Moravški šampion skočil v novo življenje«. RTV Slovenija. 12. marec 2011. Pridobljeno 14. marca 2011.
- ↑ »Foto/video: Peterka s padcem pod Šmarjetno goro odšel v skakalni pokoj«. RTV Slovenija. 2. julij 2011. Pridobljeno 3. julija 2011.
- ↑ F. T. (1. junij 2021). »Umrl Uroš Peterka«. Delo. Pridobljeno 24. januarja 2022.
- ↑ K. F. (29. december 2021). »Sta Primož Peterka in Renata obudila svojo ljubezen?«. SiOLo. Pridobljeno 24. januarja 2022.
Glej tudi
urediZunanje povezave
uredi- Uradno spletno mesto
- Primož Peterka na spletišču FIS (smučarski skoki) (angleščina)
- Primož Peterka na spletišču Olympedia (angleščina)