Saldus novads
- Šis raksts ir par administratīvo vienību Latvijā no 2021. gada. Par iepriekšējo administratīvo vienību ar tādu pašu nosaukumu skatīt rakstu Saldus novads (2009—2021).
Saldus novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots agrākais Saldus novads un Brocēnu novads. Robežojas dienvidrietumos ar Dienvidkurzemes novadu, rietumos ar Kuldīgas novadu, ziemeļaustrumos ar Tukuma novadu, austrumos ar Dobeles novadu, kā arī dienvidos ar Lietuvas Šauļu un Telšu apriņķiem. Novada centrs atrodas Saldus pilsētā.
Saldus novads | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||
![]() | ||||||
|
||||||
Centrs: | Saldus | |||||
Kopējā platība:[1] | 2 179,4 km2 | |||||
• Sauszeme: | 2 122,5 km2 | |||||
• Ūdens: | 56,9 km2 | |||||
Iedzīvotāji (2024):[2] | 26 320 | |||||
Blīvums (2024): | 12,4 iedz./km2 | |||||
Izveidots: | 2021. gadā | |||||
Domes priekšsēdētājs: | Māris Zusts (LZS) | |||||
Mājaslapa: | saldus | |||||
![]() |
Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Saldus rajona teritoriju.
Teritoriālais iedalījums
labot šo sadaļuSaldus novads sastāv no 21 teritoriālajām vienībām: Blīdenes pagasts, Brocēnu pilsēta, Cieceres pagasts, Ezeres pagasts, Gaiķu pagasts, Jaunauces pagasts, Jaunlutriņu pagasts, Kursīšu pagasts, Lutriņu pagasts, Nīgrandes pagasts, Novadnieku pagasts, Pampāļu pagasts, Remtes pagasts, Rubas pagasts, Saldus pagasts, Saldus pilsēta, Šķēdes pagasts, Vadakstes pagasts, Zaņas pagasts, Zirņu pagasts un Zvārdes pagasts.
Daba
labot šo sadaļuNovada vidus, ziemeļu un austrumu daļa atrodas Austrumkursas augstienes dienvidu daļā, ar tajā ietilpstošajām daļām — centrā Saldus pauguraine, rietumos Vārmes nolaidenums, austrumos Spārnenes viļņotais līdzenums, dienvidaustrumos Lielauces pauguraine. Dienvidos Viduslatvijas zemienes Vadakstes līdzenums. Rietumdaļā gar Ventu Kursas zemienes Pieventas līdzenums, galējos dienvidrietumos Ventas kreisajā krastā Rietumkursas augstienes Embūtes pauguraine.[3] Reljefu veido galvenokārt lēzeni viļņoti pamatmorēnas līdzenumi (Ķirmeskalns 140 m), austrumos tie pāriet morēnu paugurainē, bet rietumos Ventas-Usmas ieplakā, kurā dziļā Ventas senleja ar terasēm.[4] Vietumis subglaciālo vagu ezervirknes.[5] Pamatiežus ziemeļdaļā veido augšdevona Famenas stāva nogulumi, dienvidu daļā pārsvarā perma, bet vietām arī juras, triasa, karbona un devona nogulumi. Derīgie izrakteņi: kaļķakmens (Kūmas, Nīgrande, Sātiņi-Sesile), dolomīts (Poģi), māls (Ceplīši, Ciecere, Saldus, Brocēni, Sātiņi), smilts (Namiķi), kūdra (Gāgu purvs, Veiķenieku purvs). Augsnes — galvenokārt podzolētās, vietām podzolētās gleja. Meži aizņem ap 40% no novada platības, purvi ap 3%.[5]
Nokrišņu daudzums 650 — 750 mm gadā, ar maksimumu rietumos. Vidējā mēneša temperatūra novadā pēc dažādu gadu datiem:
- 1970. gadā, LME: -4 — -4,5 °C janvārī, +16,5 — +17 °C jūlijā.[4]
- 1986. gadā, LPE: -5 °C janvārī, +16,5 °C jūlijā.[5]
- 2020. gadā, Latvijas ģeogrāfijas atlants: -6 ° C janvārī, +16 — +16,5 ° C jūlijā.[3]
Upes
labot šo sadaļuNovads atrodas Ventas baseinā. Lielākās upes: Venta, Ciecere, Zaņa, Ezere, Vadakste, ziemeļdaļā Ēda (Šķēde), Amula, Imula.
Ūdenstilpes
labot šo sadaļu17 ezeri, kas lielāki par 1 ha. Lielākie: Cieceres ezers (2,8 km²), Remtes ezers (0,76 km²).[5]
Dabas aizsardzība
labot šo sadaļuTeritoriāli lielākās aizsargājamās dabas teritorijas: Zvārdes mežu dabas parks, dabas liegumi — Sātiņu dīķi, Zvārde.
Vēsture
labot šo sadaļuNovada apdzīvotība zināma kopš bronzas laikmeta. 9.-10. gadsimtā novadu apdzīvoja galvenokārt kurši, austrumdaļā jaukti ar zemgaļiem. 13. gadsimtā lielākā tā daļa ietilpa kuršu Starpzemē, nelielas daļas kuršu Bandavā un zemgaļu Dobenē.[6] Kopš 13. gadsimta beigām gandrīz visa teritorija ietilpa Livonijas Kuldīgas komturejā, izņemot Ventas kreiso krastu, kurš piederēja Kurzemes bīskapijai,[5] kopš 1561. gada Kurzemes un Zemgales hercogistē, ar 1795. gadu Krievijas Impērijas sastāvā, ar 1797. gadu izveidotajā Kurzemes guberņā. No 1915. gada vidus teritoriju bija okupējusi Vācija,[5] 1919. gadā tā pārgāja Latvijas kontrolē.
Šī sadaļa jāpapildina. |
Iedzīvotāji
labot šo sadaļuIedzīvotāju skaita izmaiņas
labot šo sadaļuEsošajās robežās, pēc CSP datiem.[7]
|
|
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Apdzīvotās vietas
labot šo sadaļuN# | Nosaukums | Statuss | Pagasts | Iedzīvotāji (2021)[8][9] |
---|---|---|---|---|
1. | Saldus | Pilsēta | - | 10 833 |
2. | Brocēni | Pilsēta | - | 3105 |
3. | Druva | Ciems | Saldus | 1045 |
4. | Lutriņi | Ciems | Lutriņu | 514 |
5. | Kalni | Ciems | Nīgrandes | 507 |
6. | Ezere | Ciems | Ezeres | 500 |
7. | Nīgrande | Ciems | Nīgrandes | 372 |
8. | Kursīši | Ciems | Kursīšu | 359 |
9. | Oškalni | Ciems | Cieceres | 357 |
10. | Pampāļi | Ciems | Pampāļu | 351 |
Nacionālais sastāvs
labot šo sadaļuPašvaldība
labot šo sadaļuŠī sadaļa jāpapildina. |
Tautsaimniecība
labot šo sadaļuŠī sadaļa jāpapildina. |
Izglītība
labot šo sadaļuŠī sadaļa jāpapildina. |
Sports
labot šo sadaļuŠī sadaļa jāpapildina. |
Kultūra
labot šo sadaļuŠī sadaļa jāpapildina. |
Reliģija
labot šo sadaļuŠī sadaļa jāpapildina. |
Ievērojami novadnieki
labot šo sadaļu- Kārlis Beizaks (1915—1940), robežsargs
- Ansis Bīlenšteins (Hans Bielenstein, 1863 — 1919), mācītājs
- Emīls Bretšneiders (Emil Bretschneider, 1833 — 1901), vācbaltiešu ārsts, botāniķis, ceļotājs
- Vilhelms Roberts fon Bulmerinks (Wilhelm Robert von Bulmerincq, 1862 — 1953), Rīgas pilsētas galva (1913—1915)
- Teodors Eihmans (1897—1938), čekists
- Pauls Galenieks (1891—1962), botāniķis, sabiedriskais darbinieks
- Irma Grebzde (1912—2000), rakstniece
- Jānis Grīnbergs (1869—1923), mācītājs
- Alfrēds Hartmanis (1881—1927), šahists
- Jēkabs Janševskis (1865—1931), rakstnieks
- Arturs Kāposts (1888—1941), jurists, sabiedriskais darbinieks
- Jānis Klovāns (1935—2010), šahists
- Kārlis Kļava (1907—1941), šāvējs
- Kārlis Krūza (1884—1960), dzejnieks
- Kārlis Neilis (1906—1991), mākslinieks
- Ernests Pole (1872—1914), arhitekts
- Janis Rozentāls (1866—1917), mākslinieks
- Jānis Rudzutaks (1887—1938), politiķis
- Sofija Švarca (1754—1789), vācbaltiešu literāte
- Jukums Vācietis (1873—1938), karavīrs
- Gints Freimanis (1985—2023), futbolists
- Māris Miezis (1994), hokejists
Ievērojamas vietas
labot šo sadaļuO.Kalpaka muzejs un piemiņas vieta "Airītes".
Attēlu galerija
labot šo sadaļu-
Brocēnu būvmateriālu kombināts 2000. gadā
-
Remtes muiža
-
Saldus, Miera iela
-
Skats uz Saldu no ūdenstorņa
-
Ezeres muiža
-
Pie Silzemju dīķa
Atsauces
labot šo sadaļu- ↑ 1,0 1,1 «Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā». Centrālā statistikas pārvalde. Skatīts: 31 jūlijs 2024.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 «Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā)». Centrālā statistikas pārvalde. Skatīts: 19 jūnijs 2024.
- ↑ 3,0 3,1 Latvijas ģeogrāfijas atlants. "Jāņa sēta", 2020
- ↑ 4,0 4,1 Latvijas PSR mazā enciklopēdija. 3. sējums. Rīga : Izdevniecība "Zinātne". 281. lpp.
- ↑ 5,0 5,1 5,2 5,3 5,4 5,5 Latvijas padomju enciklopēdija. 8. sējums. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija. 550. lpp.
- ↑ Latvijas PSR vēsture, 1. sējums, kartes 94.-95. lpp. Rīga, "Zinātne", 1986.
- ↑ https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__POP__IR__IRD/RIG010/
- ↑ PMLP.gov.lv Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās
- ↑ LĢIA.gov.lv Vietvārdu datubāze 29.01.2021
- ↑ «IRE031. Iedzīvotāju skaits un īpatsvars pēc tautības reģionos, valstspilsētās un novados gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā) 2021 - 2023». Skatīts: 23.11.2023.
Ārējās saites
labot šo sadaļuŠis ar Latvijas novadiem saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |