K1 (tenk)
K1 | |
---|---|
![]() | |
Svojstva | |
Posada | 4 |
Dužina | 9.67 m |
Širina | 3.59 m |
Visina | 2.24 m |
Težina | 51.1 t |
Oklop i naoružanje | |
Oklop | čelične ploče i sendvić oklop |
Osnovno naoružanje | K1: KM68A1 105 mm top K1A1: KM256 120 mm top |
Sekundarno naoružanje | 2x mitraljez M607.62 mitraljez 12.7 mm K6 |
Pokretljivost | |
Pogon | 8-cil. vodom hlađeni MTU 871 Ka-501 dizelski motor 1200 KS (890 kW) |
Suspenzija | hidropneumatski sprijeda i torzijske poluge straga |
Brzina na cesti | 65 km/h |
Snaga/težina | K1: 23.4 ks/t K1A1: 22 ks/t |
Domet | 500 km |
K1 je južno korejski glavni borbeni tenk kojeg je razvila kompanija Hyundai Precision..[1] U početku koncept tenka je baziran na američkom M1 Abrams tenku, neke od glavnih razlika su hidropneumatska suspenzija. Tenk je uveden u opertaivnu upotrebu 1987. godine, a poboljšana verzija sa topom 120 mm K1A1 uvedena je u opertaivnu upotrebu 2001. godine. Treutno jedini korisnik tenka su Oružane snage Republike Koreje.
Historija
[uredi | uredi izvor]1970-ih vojsci Južne Koreje je očajnički trebalo pojačanje u vidu glavnih borbenih tenkova. Poboljšane verzija M4 Sherman tenka koji datira još iz vremena drugog svjetskog rata su povučene iz operativne upotrebe, tako da su okosnonicu oklopnih snaga predstvaljali američki tenkovi M47 i M48 Patton. U međuvremenu Sjeverna Koreja je bila brojčano i tehnološki jača po tom pitanju jer je imala tada u svojem sastavu glavne borbene tenkove T-62.
U početku ideja nabavke američkih M60A1 Patton tenkova je završila neuspjehom. Smataralo se da se čak i snage Južne Koreje opreme ovim tenkom opet neće imati prednost u odnosu na tenkove Sjeverne Koreje. Osmišljen je i niz drugih planova kao što su modernizacija M48A3 Patton tenkova na A5 standard ili licencirana proizvodnja njemačkih Leopard 1 tenkova. Izvršene su samo nadogradnje Pattona, a rezultati su bili M48A3K i M48A5K, dok se proizvodnja Leoparda 1 smatrala kontraproduktivnom, jer je novija generacija glavnih bojnih tenkova već razvijana i testirana u SAD-u i Njemačkoj, naime M1 Abrams i Leopard 2.
Administracija tadašnjeg predsjednika Park Chung-heea je obznanila planove za proizvodnju domaćeg tenka koji će biti na nivou novih modernih tenkova. Međutim problem ovog projekta na samom početku se ogledao u tome da Južna Koreja nije imala isukstva u projektovanju i proizvodnji tenkova. Nakon toga odlučeno je da se uzmu u razmatranje i ogledanje strani koncepti od kojih bi se neki zabrao kao pobjednički i onda bi se krenulo u licenciranu proizvodnju. Pobjednički koncept je zasnovan na XM1, prototipu M1 Abramsa, kompanije Chrysler Defense, kompanija je kasnije prodana General Dynamicsu i preimenovana u General Dynamics Land Systems.
Na osnovu toga da je njegov koncept zasnovan na XM1, XK1 je s njim dijelio različite sličnosti. Međutim, pomnijim pregledom mogu se utvrditi brojne razlike. Razlike su uključivale težinu (55-tonski XM1 u odnosu na 51-tonski XK1), visinu (2,37 m naspram 2,25 m), motor ( 1,55 KS Honeywell AGT1500C za XM1 naspram 1,200 KS Teledyne Continental AVCR-1790, također korišten na Merkavi 3 , za XK1, iako će XK1-ov motor kasnije biti zamijenjen MTU MB Ka-501, kompaktnom verzijom MB-873 Ka-503 snage 1.500 KS koji se koristi na Leopardu 2), prijenos (Allison DDA X-1100-3B za XM1 naspram ZF LSG 3000 za XK1) i nekoliko drugih komponenti koje se koriste u vozilima.
XK1 je zadržao top od XM1 M68E1 kalibra 105 mm, 105 mm top koji će se također proizvoditi u zemlji pod licencom oznake KM68, kao i SUP i laserski daljinometar. Jedna od glavnih razlika bilo je dodavanje panoramskih nišana komandira tenka na XK1, kojih je nedostajalo XM1, što je XK1 omogućilo učinkovitiju upotrebu SUP-a, posebno kod uključivanje taktike hunter-killer.
XK1 je također opremljen hibridnim sistemom ovjesa koji je sastoji od hidropneumatskog sprijeda i torzijskih poluga straga. Razvojni radovi su završeni 1983. godine kada je isporučen prvi prototip južno korejskoj vladi. RAzvoj je službeno završen 1984. godine.
Iako još uvijek nije objavljen javnosti tačan sastav oklopa, potvrđeno je da je K1 opremljen kompozitnim oklopom sličnim Chobhamu. tenk je oprmeljen automatskim protivpožarnim sistemom. Tenk ne posjeduje NBH zaštitu.
Verzije
[uredi | uredi izvor]- XK1 - eksperimentalna vezija.
- K1 - prva produkcijska verzija tenka. Proizvedeno 1.027 tenkova u periodu između 1985. i 1998. godine. Planirana je nadogardnja na K1E1 standard do 2026. godine.
- K1M - predložena verzija za potrebe izvoza u Maleziju. 1997. godine Malezija je izrazila interesovanje za kupnju K1 tenkova. Predstavljen je koncept K1M koji nije uključivao neke stavke sa K1 osnovne verzije kao što su sistem upozorenja od laserskog zračenja i klimatizaciju. Južna Koreja je ponudila ugovor o prodaji 210 K1M tenkova, ali je Maleziji to bilo previše, pa su se odlučili za poljske PT-91 tenkove.
- K1 PIP - nadogradnja K1 verzije.
- K1E1 - daljnja nadogradnja K1 verzije.
- K1A1 - 484 tenka proizvedena u periodu od 1999. do 2010. godine.
- K1A2 - nadogradnja K1A1 verzije.
- K1 ARV - vozilo za opravke bazirano na K1 tenku. Vozilo je opremljeno dizalicom, vitlom i buldožerom.
- K1 AVLB - tenk sa lansirnim mostom. Razvoj tekao od 1988. do 1992. godine uz pomoć kompanije Vickers Defense Systems.
- K1 CEV - borbeno inžinjersko vozilo.[2]
Korisnici
[uredi | uredi izvor]Južna Koreja - 1,027 K1/E1 i 484 K1A1/A2.
Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ "K1A1 Main Battle Tank, South Korea". Army-Technology. Arhivirano s originala, 27. 7. 2009. Pristupljeno 18. 8. 2009.
- ^ Hyundai Rotem advances armoured armada Arhivirano 23. 12. 2015. na Wayback Machine - Shephardmedia.com, 22 October 2015